Mesterségesintelligencia-jártasság - Andok Mónika (IUSTUM AEQUUM SALUTARE, 2025)
A médiaműveltség és a mesterséges intelligencia műveltség a 21. század alapvető készségei. Nélkülözhetetlenek az oktatásban, a munkaerőpiacon és a digitális állampolgárság szempontjából is. Ezért kiemelten fontos a készségek pontos definiálása, a használati keretek kijelölése, s a mérési eszközök kialakítása, valamint megismertetése a szakmai közönséggel. A tanulmány ehhez kapcsolódóan három fő területre fókuszál. Elsőként a médiaműveltség és a mesterséges intelligencia műveltség kapcsolatát mutatja be. Majd ezt követően a mesterséges intelligencia műveltség keretrendszerét ismerteti a felsőoktatás vonatkozásában. Záráskén pedig bemutatja a mesterséges intelligencia műveltség mérésére alkalmas eszközöket. A tanulmány ennek megfelelően először az UNESCO digitális készségek keretrendszerét mutatja be. A médiaműveltség után a tanulmány a mesterséges intelligencia műveltség kérdését tárgyalja. A mesterséges intelligencia műveltséget többféleképpen értelmezték és definiálták. Ng és munkatársai négy fő területet azonosítottak: a mesterséges intelligencia ismeretét és megértését, a mesterséges intelligencia használatának és alkalmazásának képességeit, a mesterséges intelligencia értékelésének és létrehozásának képességét, valamint az etikai szempontok. Ezt követően a tanulmány az UNESCO AI Literacy for Students keretrendszerét mutatja be, mely 12 kompetenciát vázol fel négy dimenzióban, az emberközpontú gondolkodás, az etika az MI-ban, MI-technikák és alkalmazások, valamint MI-rendszertervezés. Ezek a kompetenciák a fejlődés három szintjét ölelik fel: a megértés, az alkalmazás és az alkotás szintjeit. A tanulmány harmadik nagy egységében a rendelkezésünkre álló mérőeszközöket mutatjuk be az AI Literacy szemszögéből.